Rozsudek Obvodního soudu pro Prahu 8 sp. zn. 24 C 305/2020, ze dne 6. 6. 2023: Podle judikatury Nejvyššího soudu zájem, který by potomek měl o zůstavitele projevovat, je třeba posuzovat s přihlédnutím k okolnostem konkrétního případu; je-li skutečnost, že potomek trvale neprojevuje o zůstavitele opravdový zájem, důsledkem toho, že zůstavitel neprojevuje zájem o potomka, […]
Duševní porucha zůstavitele
Rozsudek Okresního soudu v Blansku sp. zn. 3 C 230/2020, ze dne 5. 9. 2022 Duševní poruchou, která činí osobu neschopnou právně jednat, je takový duševní stav, ve kterém nemůže jednající rozeznat obsah a podstatu svého jednání. Duševní poruchou tak může být jednorázový stav těžké opilosti, delirium vzniklé vysokou tělní teplotou, silná toxikace drogami, epileptický […]
Žaloba oprávněného dědice, který nebyl účastníkem dědického řízení
Rozsudek Obvodního soudu pro Prahu 6 sp. zn. 7 C 145/2022, ze dne 10. 11. 2023: Předmětem řízení je nárok uplatněný žalobcem vycházející z tvrzení, že je dědicem své tety [jméno] [příjmení], zemřelé dne 23.1.2018 (dále jen zůstavitelka), dědictví projednával zdejší soud pod sp. zn. 26 D 2010/2018, kdy dědické řízení skončilo tak, že dědictví připadlo jako odúmrť státu. […]
Neurčitá závěť
Rozsudek Obvodního soudu pro Prahu 10 sp. zn. 35 C 61/2023, ze dne 14. 12. 2023: Soud se v prvé řadě zabýval otázkou zdánlivosti předmětné závěti. Žalobce v řízení namítal, že je závět zdánlivá pro její neurčitost a nesrozumitelnost. Nesrozumitelnost žalobce spatřoval v tom, že ze závěti není možné zjistit, co jí zůstavitel zamýšlel. Rovněž […]
Okolnost, že zůstavitel platil výživné, nelze považovat za projev zájmu o nepominutelného dědice
Rozsudek Krajského soudu v Brně sp. zn. 18 Co 279/2017, ze dne 22. 2. 2018: Vydědění ve smyslu ustanovení § 1646 zákona č. 89/2012 Sb. je projevem zůstavitelovy vůle, kterým odnímá dědici dědické právo, jež by mu jinak podle zákona náleželo, resp. v daném případě (s ohledem na to, že zůstavitel učinil univerzální dědičkou žalovanou […]
Naléhavý právní zájem na určení, že věc byla součástí společného jmění zůstavitele ke dni smrti
Rozsudek Nejvyššího soudu sp. zn. 24 Cdo 2207/2023, ze dne 20. 12. 2023: V posuzované věci se z obsahu připojeného pozůstalostního spisu podává, že usnesením Obvodního soudu v Blansku prostřednictvím soudní komisařky JUDr. Aleny Havránkové, Ph.D., ze dne 14. 9. 2020, č. j. 60 D 654/2019-51, s vyznačenou právní mocí ke dni 22. 10. 2020, […]
Právní nástupnictví a výhrada soupisu pozůstalosti
Usnesení Krajského soudu v Praze sp. zn. 17 Co 8/2023, ze dne 3. 3. 2023: Dědic s nulovým dědickým podílem a uplatněnou výhradou soupisu pozůstalosti není právním nástupcem zemřelého povinného.
Výhrada soupisu a rozdělení dědictví a dluhy zůstavitele
Usnesení Krajského soudu v Ústí nad Labem sp. zn. 14 Co 41/2023, ze dne 23. 2. 2023: Rozdělí-li si dědici, kteří uplatnili výhradu soupisu, soudem schválenou dohodou pozůstalost odlišně od velikosti svých dědických podílů, je každý z nich povinen hradit dluhy zůstavitele do výše ceny jím podle této dohody nabytého dědictví, a nikoliv do výše podílu (zlomku) […]
Dědění práv zakladatele obecně prospěšné společnosti
Usnesení Nejvyššího soudu sp. zn. 27 Cdo 1339/2023, ze dne 5. 12. 2023: Z uvedeného plyne, že práva zakladatele ve vztahu k existující obecně prospěšné společnosti jsou čistě osobního charakteru a nemají majetkovou povahu. Nejsou proto součástí jmění ve smyslu § 495 o. z. a netvoří pozůstalost ve smyslu § 1475 odst. 2 o. z., […]
Možnost označit v žalobě jako stranu žalovanou neznámé dědice zemřelé
Usnesení Nejvyššího soudu sp. zn. 22 Cdo 1994/2023, ze dne 19. 12. 2023: Z ustanovení § 79 odst. 1 věty druhé a třetí o. s. ř. vyplývá, že žalobce musí v žalobě označit účastníky řízení tak, aby bylo nepochybné, kdo je účastníkem řízení, aby ho nebylo možné zaměnit s někým jiným (s jinou osobou), a […]